Arvutiteaduse instituut
Arvutiteaduse instituut on kõige kiiremini kasvav ja rahvusvahelisim instituut Tartu Ülikoolis
Tartu ülikool kuulub arvutiteaduses maailma 250 parima sekka.
Me töötame teaduslike läbimurrete kallal kuues õppetoolis, mis tegelevad arvutiteaduse eri tahkudega.
Andmeteaduse õppetool
Jaak Vilo, õppetooli juhataja, bioinformaatika professor
Andmeteaduse õppetool tegeleb andmetega.
Andmed tulevad erineva suuruse, kuju
ja tüüpidega mitmesugustest kasutusvaldkondadest.
kõigepealt alustasime bioloogiliste andmetega -
bioinformaatikaga, mis analüüsib bioloogilisi andmeid.
Teine grupp tegeleb aju
signaalide andmetega ja neuroteadusega.
Kombineerides need andmete analüüsid masinõppega
jõuame väga kiiresti tehisintellektini.
Tehisintellekt jäljendab aju tööd
kombineerides bioloogilised andmed,
aju signaalid ja masinõppe
ning saades tehisintellekti.
Nii, et see on tegelikult segu erinevatest gruppidest,
kes tegelevad andmetega,
nende kogumisega, suurandmetega, masiõppega, tehisintellektiga.
Need kõik on meie põhiteemad.
Programmeerimiskeelte ja -süsteemide õppetool
Varmo Vene, õppetooli juhataja, programmeerimiskeelte semantika professor
Programmeerimiskeelte ja -süsteemide õppetool
tegeleb suures osas õpetamisega.
Kuid siiski me teeme ka teadusööd
programmeerimiskeele semantika ja
programmeerimise didaktika kohta.
Semantikas on meie põhirõhk programmide analüüsil,
mis tähendab, et me kavandame tööriistu ja meetodeid,
kuidas paremini automaatselt mõista programme ja
nii ka leida meie programmides vigu.
Didaktilises valdkonnas on meie peamiseks eesärgiks,
kuidas paremini õpetada suuri kursusi
kasutades MOOCe ja sarnaseid formaate.
Andmeturbe ja teoreetilise arvutiteaduse õppetool
Dominique Unruh, õppetooli juhataja, krüptograafia professor,
Andmeturbe ja teoreetilise arvutiteaduse õppetool
on üks kuuest arvutiteaduse instituudi õppetoolist.
Meie erialad hõlmavad kõiki teoreetiliste arvutiteaduste aspekte
nagu küptograafia, kodeerimise teooria, optimiseerimine.
Meil on neli erinevat uurimisgruppi.
Minu uurimisühm on spetsialiseerunud kvantküptograafiale.
Helger Lipmaa uurimisgrupp töötab näiteks plokiahelate
ja muude tõhusate küptograafiliste protokollidega.
Vitaly Skacheki grupp töötab kodeerimise teooriaga.
Dirk Oliveri Theisi uurimisühm töötab optimeerimise ja kvantarvutustega.
Meie põhiline tähelepanu on krüptograafial, kus me püüame
välja töötada protokolle, et muuta internet tulevikus turvalisemaks
tänapäevaste ohtude vastu ning samuti uute ohtude vastu
nagu näiteks on kvantarvutid.
Tarkvaratehnika ja infosüsteemide õppetool
Marlon Dumas, õppetooli juhataja, infosüsteemide professor
Oleme tarkvaratehnika õppetool arvutiteaduse instituudis.
Meil on umbes 25 inimest, 12 töötajat ja 12 doktoranti
pluss mitmed magistrandid, kes aitavad meid teadustöös.
Meil on kaks erinevat valdkonda, mis on vastavalt jagatud
kaheks erinevaks rühmaks.
Esimene valdkond on infoüsteemid.
Selles valdkonnas töötame välja meetodeid ja vahendeid,
et aidata ettevõtetel täiustada ja analüüsida oma äriprotsesse.
Töö, millega nad tegelevad igapäevaselt, on oma klientidele teenuste osutamine.
Teine valdkond on tarkvaratehnoloogia uurimisrühm.
See rühm keskendub tarkvara andmete analüüsimisele, mis on toodetud
tarkvara arendusprotsesside käigus,
et anda teavet, kuidas seda protsessi parandada.
Näiteks kuidas muuta tarkvara arendamine ajakohasemaks,
kuna tarkvaraprojektides esineb tihti viivitusi.
Kuidas täiustada tarkvara kvaliteeti,
kuidas muuta see rohkem rohelisemaks,
mis tähendab seda, et see tarbib vähem ressursse,
vähem elektrit ja seeõttu omab väiksemat ökoloogilist jalajälge.
Hajussüsteemide õppetool
Eero Vainikko, õppetooli juhataja, hajussüsteemide professor
Oleme rühm kolmest erinevast alamühmast.
Esimene meeskond tegeleb kõrgjõudlusarvutuste ja paralleelarvutustega.
Teine meeskond tegeleb intelligentsete transpordiüsteemidega.
Kolmas meeskond on mobiili- ja pilvearvutuste labor.
Kui teil on tänapäeval protsessor, kas arvutis või isegi telefonis,
on teil selles mitu tuuma, kas pole?
Ja tavaliselt kasutatakse neid tuumasid
mitme ülesande täitmiseks,
kuid kui teil on vaja lahendada väga suur probleem,
siis on vajalik kasutada tuumasid konkreetselt,
et kõrvutada konkreetseid arvutusi
ja sellega tegeleb paralleelarvutuste uurimisühm.
Teine meeskond töötab intelligentsete transpordisüsteemide
ja nende liikuvusega.
Kuidas näha, kus inimesed liiguvad
lihtsalt jälgides nende mobiiltelefone või
kasutadades muid jälgimisvahendeid.
Kolmas grupp on siis mobiili- ja pilvelabor.
See käsitleb mobiilprogrammeerimist mobiilseadmeid ja rakendusi,
aga ka kuidas neid pilvega ühendada
ja kuidas töötada suurte pilvedega.
Keeletehnoloogia õppetool
Mark Fišel, õppetooli juhataja, keeletehnoloogia dotsent
Me töötame loomuliku keelega.
Püüame arvuteid panna keeltega tegema midagi sellist,
}mida tavaliselt inimesed teevad.
Arusaadavalt ei suuda arvutid mõista nii nagu inimesed,
selle asemel me simuleerime sama protsessi.
Asjad millega tegeleme - masintõlge, teksti analüüs.
Oleme välja töötanud kõnesünteesi
ehk kui anda arvutile tekst, siis ta hääldab seda eesti keeles.
Igasugune analüüs, eesti keele morfoloogia,
lausete struktuur ja tähendused.
Rohkem infot: cs.ut.ee